Suomen tietokirjailijat ry:n puheenjohtaja Timo Tossavainen.
TAPAHTUMA | Suomen tietokirjailijat ry on Suomen suurin kirjailijajärjestö. Se edistää tietokirjallisuutta sekä valvoo tieto- ja oppikirjailijoiden tekijänoikeudellisia ja taloudellisia etuja. Yhdistykseen kuuluu yli 3 300 jäsentä.
Sari Harsu, teksti ja kuvat
Suomen tietokirjailijat ry:n kevätkokouspäivät pidettiin 17.–18.5.2024 Tampereella. Viime vuonna 40 vuotta täyttäneen yhdistyksen kevätkokouspäivien ohjelma alkoi perjantaina kaupungin vastaanotolla Museokeskus Vapriikin ravintola Valssissa.
Tampereen apulaispormestari Pekka Salmi ja Suomen tietokirjailijat ry:n puheenjohtaja Timo Tossavainen pitivät tervetulopuheenvuorot, joiden jälkeen ohjelmassa oli tarjoilua, vapaata seurustelua ja tutustumista Manserock-näyttelyyn.
Jo ennen varsinaisten kevätkokouspäivien alkamista yhdistyksen luottamushenkilöt ja toimiston henkilökunta kokoontuivat Tampere-talossa yhteiseen suunnitteluseminaariin, jossa keskusteltiin muun muassa tietokirjallisuuden tulevaisuudesta ja näkyvyydestä sekä tekoälyn vaikutuksesta tietokirjailijoihin. Lisäksi kuultiin tutkijoiden ja asiantuntijoiden kohtaamasta häirinnästä.
![makela](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/makela.jpg)
Suomen tietokirjailijat ry:n juristi Mikko Niemelä neuvoo jäseniä esimerkiksi kustannussopimus- ja tekijänoikeuskysymyksissä. Vapriikin Manserock-näyttelyssä hän tarttui Jopon sarviin.
Kirjoitan, siis ajattelen
Lauantaina tietokirjailijat kokoontuivat Tampere-talossa, missä järjestettiin kevätkokous. Ennen kokousta oppikirjailija Eenariina Hämäläinen piti vuosikokousesitelmän otsikolla ”Miksi kirjoitan – ja kirjoitanko vielä 10 vuoden päästä?”
Hän puhui monen kirjoittajan kokemasta pakottavastakin tarpeesta kirjoittaa. Kirjoittaminen voi olla esimerkiksi pyrkimystä asioiden ja ajatusten kaaoksen järjestämiseen ja jäsentämiseen. Sitä se on Hämäläisellekin.
Opettajana toimiva oppikirjailija on tyytyväinen, kun saa oppilaat oppimaan,”edes sen, että kylmä sota ei ole sama kuin talvisota”.
Vuosikokousesitelmän pitäjä puhui myös tekoälystä tekstin tuottajana ja kielen kääntäjänä. Vielä vähän aikaa sitten käännösohjelman mielestä ”Hän on lääkäri” oli ruotsiksi ”Han är läkare ” ja ”Hän on sairaanhoitaja” oli ”Hon är sjuksköterska”. Nyt ohjelmaa on tasa-arvokalibroitu.
Hämäläinen viihdytti kuulijoita myös tekoälyn tuottamilla teksteillä, jotka eivät ainakaan vielä päihitä ihmisen laatimia kirjoituksia.
Vaikka tekoäly alkaisi tulevaisuudessa tuottaa laadukasta kirjallisuutta, Eenariina Hämäläisen mielestä on tärkeää, että meillä on kymmenen vuoden päästäkin ihmisiä, jotka kirjoittavat – siis ihmisiä, jotka ajattelevat.
![eenariina](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/eenariina.jpg)
Eenariina Hämäläinen ilahdutti ja viihdytti tietokirjailijoita vuosikokousesitelmällään lauantaina.
Aktiivista ja monipuolista toimintaa
Suomen tietokirjailijat ry:n toiminnanjohtaja Sanna Haanpää esitteli vuoden 2023 toimintakertomuksen, josta käy hyvin ilmi, mitä yhdistys ylipäänsäkin tekee: järjestää jäsenilleen koulutuksia ja monenlaista muuta ohjelmaa, on mukana messuilla ja tapahtumissa, julkaisee kirjoja sekä jakaa apurahoja, palkintoja ja stipendejä. Viime vuonna yhdistys jakoi apurahoja kahdella miljoonalla eurolla.
Vuonna 2023 Suomen tietokirjailijat ry myönsi neljätoista palkintoa, joista suurimman eli 12 000 euron suuruisen Warelius-palkinnon saivat Laura Kolbe ja Riitta Konttinen. Muita yhdistyksen jakamia palkintoja ovat Tietopöllö-palkinto, Tietokirjailijapalkinnot, Tietokirjallisuuden edistämispalkinto ja Oppikirjapalkinnot.
Yksi tänä vuonna oppikirjapalkituista kirjantekijöistä on vuosikokousesitelmän pitänyt Eenariina Hämäläinen. Palkinto myönnetään yhdistyksen jäsenelle tai työryhmälle tunnustukseksi laajasta ja ansiokkaasta oppiteostuotannosta.
Lisäksi yhdistys osallistuu muun muassa tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon rahoitukseen.
Tietokirjailijoilla on myös aktiivista aluetoimintaa. Kolmetoista aluevastaavaa järjestävät tilaisuuksia eri puolilla Suomea. Tampereella aluetoiminnasta vastaa Riitta Suominen.
Myös nämä saattavat kiinnostaa sinua
Sirpa Pääkkösen pohjalaiskirja sisältää totista historiaa ja kevyttä tarinointia
KIRJAT | Pohjalaisuudesta monelle tulevat mieleen jussipaidat, helavyöt, Juha Mieto ja tietysti lakeudet. Nämä kaikki ja paljon muuta mainitaan myös Sirpa Pääkkösen teoksessa.
Mitä tapahtuu, kun luontosuhde murtuu? Arviossa Siiri Enorannan Keuhkopuiden uni
KIRJAT | Fantasian ja barokin yhdistyessä piirtyvät peruukeissaan esiin siivelliset puuihmiset, jotka ovat menettäneet kykynsä lentää.
Juuri nyt on oikea aika lukea masentavia totuuksia EU-johtaja Orbánista – arviossa Unkarilaisen autoritarismin nousu
KIRJAT | Unkarin pitkä ja vaiherikas historia on otollinen kasvualusta yksinvaltiudelle, ilmenee tutkija Heino Nyyssösen ajankohtaisesta tietoteoksesta.
Käsi ylös – kuka haluaa elää ikuisesti? Tiina Raevaara käsittelee tietoteoksessaan ikuisen nuoruuden ja kuolemattomuuden tavoittelua
KIRJAT | ”Mitä sellaista toivomme pitkän elämän meille tuovan, mitä meillä ei ole jo nyt? Ja jos kerran tiedämme, millaista elämää haluamme elää, miksi emme elä sitä jo nyt?”