Kuvat: Annika Marklund / Salomonsson Agency
KIRJAT | Liza Marklundin uusin dekkari sijoittuu pohjoiseen Ruotsiin ja kertoo ihmisistä, jotka ovat kirjailijan itsensä lailla eläneet lapsuutensa ja nuoruutensa siellä.
”Marklund on taitava punomaan tarinaansa ja puhaltamaan hengen ja sielun kuvaamiinsa ihmisiin.”
ARVOSTELU
Liza Marklund: Napapiiri
- Otava, 2021.
- 363 sivua.
- Äänikirjan lukija: Krista Putkonen-Örn.
Liza Marklund oli aikanaan uudistaja, joka toi ruotsalaiseen dekkarikirjallisuuteen aivan uusia tuulia ja nousi oman aikansa dekkarikuningattareksi. Marklundin luomus 1990-luvun lopulla oli nuori ja uutisnälkäinen rikostoimittaja Annika Bengtzon, jonka uraa seurattiin voitosta toiseen.
Enemmän kuin ruotsalaisessa rikoskirjallisuudessa yleensä Marklundin dekkareissa seurattiin myös päähenkilön yksityiselämää. Annika Bengtzon rakastui, meni naimisiin, eli ruuhkavuosia, erosi, mutta myös eteni urallaan ja ratkoi siinä sivussa vakavia rikoksia.
Bengtzon oli sitä vanhan liiton toimittajakuntaa, joka käytti myöskin pakkasella toimintakykynsä säilyttävää lyijykynää, oli työnarkomaani ja toisinaan myös puskutraktori. Bengtzon oli niin sanottu hyvä tyyppi ja uudenlainen esikuva nuorille naistoimittajille ja varmaankin myös aloitteleville naispuolisille dekkarikirjailijoille.
Marklundin uusin dekkari Napapiiri (Otava, 2021) sijoittuu pohjoiseen Ruotsiin ja kertoo ihmisistä, jotka ovat kirjailijan itsensä lailla eläneet lapsuutensa ja nuoruutensa siellä. Pohjoisen tuttuus on voimakkaasti läsnä Marklundin tekstissä ja niissä varmoissa otteissa, joilla hän kuvaa luonnon kiertokulkua pohjoisilla leveyspiireillä. Hän kuvaa myös hyvin elävästi pienten paikkakuntien ihmisten kanssakäymistä, yhteisön salaisuuksia ja keskinäisiä suhteita.
Romaani alkaa vuodesta 2019 ja siitä, miten eteläisessä Lapissa Stenträskin kylässä löydetään sillan rakenteista nuoren naisen mestattu ruumis. Selviää, että 40 vuoden takainen mysteeri on lopulta ratkennut: vainaja on tuolloin jäljettömiin kadonnut Sofia Hellsten. Sofian katoaminen oli jättänyt parantumattoman haavan kyläyhteisöön ja nyt tragedia tulee uudelleen pintaan.
Sofia oli ollut mukana viiden teinitytön lukupiirissä, jonka nimi oli Napapiiri. Sofian kuolema tuo lukupiiriläiset yhteen nyt aikuisina naisina, ja romaanissa palataan takaisin kunkin nuoruuteen vuosikymmenien taakse. Käy ilmi, että pinnan alla hiljaisessa kyläyhteisössä oli tapahtunut paljonkin ja nuorten tyttöjen kainous oli paljolti silmän lumetta.
Liza Marklund on taitava punomaan tarinaansa ja puhaltamaan hengen ja sielun kuvaamiinsa ihmisiin. Välistä huomaan kuitenkin meneväni hieman sekaisin siitä, kuka kukin oli, vaikka henkilögalleria ei kovin suuri olekaan. Asiat ja tapahtumat tulevat kovin tiheään toinen toisensa päälle, hengähdystaukoja ei juuri ole.
Napapiirin salaisuus pitää aivan loppuun asti. Ja viimeisessä lauseessa tulee lupaus jatko-osasta; Napapiiri on trilogian ensimmäinen osa.
Leena Reikko
Myös nämä saattavat kiinnostaa sinua
Sirpa Pääkkösen pohjalaiskirja sisältää totista historiaa ja kevyttä tarinointia
KIRJAT | Pohjalaisuudesta monelle tulevat mieleen jussipaidat, helavyöt, Juha Mieto ja tietysti lakeudet. Nämä kaikki ja paljon muuta mainitaan myös Sirpa Pääkkösen teoksessa.
Mitä tapahtuu, kun luontosuhde murtuu? Arviossa Siiri Enorannan Keuhkopuiden uni
KIRJAT | Fantasian ja barokin yhdistyessä piirtyvät peruukeissaan esiin siivelliset puuihmiset, jotka ovat menettäneet kykynsä lentää.
Juuri nyt on oikea aika lukea masentavia totuuksia EU-johtaja Orbánista – arviossa Unkarilaisen autoritarismin nousu
KIRJAT | Unkarin pitkä ja vaiherikas historia on otollinen kasvualusta yksinvaltiudelle, ilmenee tutkija Heino Nyyssösen ajankohtaisesta tietoteoksesta.
Käsi ylös – kuka haluaa elää ikuisesti? Tiina Raevaara käsittelee tietoteoksessaan ikuisen nuoruuden ja kuolemattomuuden tavoittelua
KIRJAT | ”Mitä sellaista toivomme pitkän elämän meille tuovan, mitä meillä ei ole jo nyt? Ja jos kerran tiedämme, millaista elämää haluamme elää, miksi emme elä sitä jo nyt?”