Superposition. Kuva: Julius Töyrylä
FESTIVAALI | Kolmena kesänä Helsingin edustalla sijaitsevalla Lonnan saarella soitettu Odysseus on nyt muuttanut maankamaralle Kulttuuritehdas Korjaamolle.
Marita Nyrhinen, teksti
Helsingissä järjestetään heinäkuun 19. ja 20. päivinä Odysseus-musiikkifestivaali. Kolmena kesänä Lonnan saarella soitettu festivaali on nyt muuttanut maankamaralle Kulttuuritehdas Korjaamolle. Se saattaa helpottaa yleisön saapumista tapahtumaan.
We Jazz – kutustaan sitä vaikkapa kokonaisorganisaatioksi – pitää sisällään ison musiikillisen paketin. Toiminnan isä, pyörittäjä ja taiteellinen johtaja on laajasti musiikkia harrastava, erityisesti jazzin ja improvisaatiomusiikin diggari Matti Nives.
Hän kertoo luomansa organisaation olemuksesta näin:
– We Jazz on monta asiaa, jotka tähtäävät samaan, eli seikkailullisen ja itseäni kiinnostavan musiikin kanssa toimimiseen ja samalla monenlaisen valtavirran ulkopuolisen musiikin edistämiseen. Tällä hetkellä toiminnan keskeisiä osa-alueita ovat kaksi festivaaliamme, levymerkkimme (We Jazzin ohella viime vuonna lanseerattu Other Power, joka on kaikenlaista ei-jazzia), lehti sekä nyt netissä toimiva Digelius-levykauppa. Lisäksi teen freelance-hommia, esimerkiksi radio-ohjelmia. Alabrändimme Hei Hei Media auttaa viestinnässä. Kaikki liittyvät jollain tapaa toisiinsa.
![a0219466408 10](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/a0219466408_10.jpeg)
Festivaali sai nimensä Eero Koivistoisen albumin kannesta.
Mikä Odysseus?
Festivaalin nimi viittaa kreikkalaiseen tarusankariin ja myyttiseen kuninkaaseen. Matti Niveksellä on nimelle tarina.
– Odysseus syntyi halusta tehdä kesätapahtuma, joka olisi omistettu monenlaiselle seikkailulliselle ja inspiroivalle musiikille. Alun perin idea syntyi siitä, että olimme tehneet Lonnan saarelle yksittäiskeikkoja ja halusimme kokeilla laajempaa festaria. Se olikin hauskaa ja mielenkiintoisen haastavaa, mutta nyt kolmen vuoden jälkeen päätimme siirtyä kuivalle maalle, Korjaamolle, Nives kertoo.
– Halusin festarin nimeksi jonkin uuden sanan, ja kun Lonnasta katselin Helsinkiin päin, mieleen tuli Eero Koivistoisen Odysseus-levyn kansi. Jotenkin se huokui merellistä tunnelmaa. Eerokin tykkäsi ideasta ja esitti Odysseus-levyn musaa ensimmäisellä festivaalilla vuonna 2021. Vaikka idea on edennyt ja laajentunut, nimi kertoo edelleen hyvin juuristamme ja myös jonkinlaisesta seikkailusta ja ”matkasta”, joka on läsnä vahvasti joka tapahtumassa.
Nives haluaisi Odysseuksen olevan matalan kynnyksen tapahtuma kaikille uteliaille. Festivaalille voi ennakkoluulottomasti tulla kuka vain kokemaan uutta ja tulla yllätetyksi. Minkäänlaista ennakkotietoa ei vaadita. Sen takia ohjelmistossakin on paljon suurelle yleisölle tuntemattomia nimiä, joskin myös tutut artistit koetaan houkutteleviksi.
Ohjelmistosta
Kahden päivän monipuolinen ohjelma sisältää sekä tunnettuja muusikoita ja heidän kokoonpanojaan kuin suuremmalle yleisölle tuiki tuntemattomia artisteja. Vaikka Nives vakuuttaa, että tapahtuma ei sinällään ole varsinaisessa merkityksessä jazzfestivaali vaan pikemminkin festivaali seikkailulliselle musiikille, jazzillakin on tärkeä roolinsa ohjelmatarjonnassa. Jazz ja varsinkin nykyjazz on laaja käsite. Itse miellän Odysseuksen jazzfestivaaliksi.
Ohjelma on ensivaikutelmaltaan hyvin tiivis. Perjantaina klo 17.30 ja lauantaina jo klo 15 alkavat konserttiputket kestävät kumpanakin päivän seuraavan vuorokauden puolelle. Ohjelmaa on tarjolla koko ajan ja samanaikaisesti useissa paikoissa. Huolestun, sillä ahneena kuulijana haluaisin kuulla kaiken. Ei taida onnistua.
Joidenkin artistien musiikkia tunnen entuudestaan, moni on täysin tuntematon. On siis odotettavaa, yllätyksiä, kuten Nives ennustaa.
![OLLI AHVENLAHTI by Klaus Elfving kuva1](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/OLLI_AHVENLAHTI_by_Klaus_Elfving_kuva1.jpg)
Olli Ahvenlahti. Kuva: Klaus Elfving
Takuuvarmaa
Perjantai alkaa tutulla Olli Ahvenlahden kvintetin konsertilla. Tänä vuonna ilmestynyt, arvostelumenestyksen saanut albumi Mirror Mirror kannattaa kuulla myös livenä. Kvintetissä soittavat Ahvenlahden lisäksi trumpetisti Jukka Eskola, saksofonisti Joonatan Rautio, basisti Ville Herrala ja rumpali Jaska Lukkarinen – tuttua jengiä.
Superposition on huippubändi, jossa soittavat Olavi Louhivuori rummuissa, Linda Fredriksson altto- ja baritonisaksofonissa, Adele Sauros sopraano- ja tenorisaksofonissa ja Mikael Saastamoinen bassossa. Yhtye voitti ensimmäisellä albumillaan (We Jazz Records, 2020) parhaan jazzalbumin Emma-palkinnon. Sen jälkeen se on ollut kysytty kokoonpano keikkailemaan niin pienissä kuin isommissa tapahtumissa. Nyt uusi albumikin, Superposition II, on ilmestynyt. Odotukset ovat korkealla.
Ainon-yhtye vie omissa sfääreissään matkalle ajassa ja tilassa luoden pysäyttäviä mielikuvia. Musiikki on samaan aikaan mietiskelevää ja leikillistä sallien kuulija assosioida ja antaa mielikuvituksen laukata. Se natisee ja lilluu, kunnes äkkiarvaamatta takavasemmalta alkaa rytminen kudos. Musiikissa yhdistyvät nykyvokalismi, pohjoismainen jazzilmaisu sekä äänitaide. Kokoonpanossa esiintyvät Aino Juutilainen (sello), Satu-Maija Aalto (viulu & alttoviulu), Suvi Linnovaara (saksofoni, klarinetti & huilu) ja Joonas Leppänen (rummut).
![ainon 4](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/ainon-4.jpg)
Ainon. Kuva: Odysseus Festival
Yllätyksiä odotellessa
Erityisesti lauantai on odotusten ja yllätysten päivä. Pääosin artistit ovat minulle tuntemattomia lukuun ottamatta Teppo Mäkysen Stance Brothersia ja Aino Juutilaista, jota kuullaan jo Ainon-yhtyeessä. Nostanpa jokseenkin arpoen muutaman kiinnostavan mutta minulle vielä tässä vaiheessa vieraan kokoonpanon, joita haluan ehdottomasti kuulla paikan päällä.
Huomio kiinnittyy duoon Laihonen & Salmi. Kyseessä on lyömäsoittaja Simo Laihosen ja kosketinsoittaja-säveltäjä Pasi Salmen muodostama parivaljakko, jonka musiikkia luonnehditaan meditatiiviseksi ja rauhalliseksi ääniteokseksi, joka leijuu jossain impressionismin, avantgarde-jazzin ja ambientin välimaastossa olematta kunnolla mikään niistä. Se lupaa kokemusta.
Olen ollut kauan ranskalaisen nykyjazzin kuuntelija. Sopii siis hyvin, että arpa osui Ensemble Nist-Nah -yhtyeen kohdalle. Tämän kokoonpanon keulassa on Suomessa aikaisemminkin, muun muassa Designers-triossa näyttäytynyt australialainen lyömäsoitintaituri Will Guthrie. Hänen festivaalilla esiintyvä kokoonpanonsa tutkii improvisaation ja sävellyksen välistä rajatilaa. Odotettavissa lienee spontaania ja jopa leikkisää viestintää soittajien kesken.
Varsin kiinnostava esittely on kenialaisesta säveltäjästä ja äänitaiteilijasta KMRU:sta. Hän on Nairobissa syntynyt, Berliiniin kotiutunut äänitaiteilija Joseph Kamaru. Kamarulle ääni on aistillinen väline, jonka avulla hän ilmentää monenlaisia tulkintoja, niin sosiaalisia, käsitteellisiä kuin aineellisia.
![KruegerKMRU](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/KruegerKMRU.jpg)
Joseph Kamara eli KMRU. Kuva: Marco Krueger
Äänitaiteilija on myös japanilainen Hatis Noit, joka koki musiikillinen heräämisensä 16-vuotiaana, kun hän oli matkalla Buddhan syntymäpaikkaan Nepaliin. Hän käyttää ääntään instrumentin tapaan ja ääninäytteiden perusteella kuulostaa siltä kuin olisi osa luontoa.
Todellinen yllätys on kolmessa setissä esiintyvä yllätyskokoonpano Pop Up Koma. Matti Nives ei paljasta siitä juuri mitään:
– Pop Up Koma on kokonaan uusi konsepti, jossa esityspaikkoja tai muita yksityiskohtia ei julkisteta etukäteen, ainoastaan settiajat. Proggis ilmaantuu noihin aikoihin jossain keskeisellä paikalla tapahtuma-aluetta, yllätyksenä kuulijoille. Tarkoitus on kokeilla konseptia, jossa musiikki tulee kuulijan luo, eikä päinvastoin kuten yleensä.
Kaikki esiintyjät samalla viivalla
Odysseus haluaa olla tasa-arvoinen festivaali; ei luokitella genrejä eikä jaeta artisteja pääesiintyjiin ja ”niihin muihin”.
– Missio on esitellä uutta musiikkia monenlaisessa eri muodossa, ilman hierarkiaa ja luokittelua, Matti Nives kiteyttää.
Festivaali syntyy rakkaudesta musiikkiin. Nives kuuntelee musiikkia päivittäin mahdollisimman paljon ja käy aktiivisesti tapahtumissa. Hän tuntee muusikot ja jutustelee heidän kanssaan. Siinä aineksia ja lähtökohtia festivaaliohjelmankin syntyyn.
– Tästä kaikesta syntyy jonkinlainen iloinen musadiggailun keitos, josta ammennan sitten sopivilta osin kuratoimiini tapahtumiin, levytuotantoihin, lehteemme ja radio-ohjelmiini. Elän musiikillisten löytöjen maailmassa kaiken aikaa ja haluan jakaa siitä syntyvää iloa, Nives toteaa.
Odysseus järjestetään Kulttuuritehdas Korjaamolla 19.–20.7.2024. Koko ohjelma löytyy festivaalin sivustolta. Sivustolla pääsee festivaalin aikataulutettuun ohjelmaluetteloon. Klikattaessa esiintyjien kohdalta päätyy etupäässä levyjenesittelysivuille. Tiivis artistiesittely kokoonpanoineen olisi asiakasystävällisempää pitkien levyesittelyjen sijaan. Lisänä voisi toki olla linkki ääninäytteeseen ja artistien kotisivuille.
Avoimin mielin Odysseus-festivaalille. Siellä saattaa saada ”herätyksen”.
Odysseus Helsingin Kulttuuritehdas Korjaamolla 19.–20.7.2024.
Myös nämä saattavat kiinnostaa sinua
Sukupolvet toistensa äärellä – Kasevan Jouko Järvinen kohtaa Amurin musiikin
MUSIIKKI | Kasevan ja nuoremman polven muusikoiden kohtaaminen synnytti Suur-Kasevan. Mutta mitä Jouko Järvinen ajattelee Amurin, Samannan, Kalevi Suopursun ja Anna Pesosen musiikista?
Sotilasmusiikkitapahtuma yllättää monipuolisuudellaan – Hamina Tattoossa soivat jazz, iskelmä ja marssimusiikki
TAPAHTUMA | Elina Talvio kirjoittaa vuodesta 1990 alkaen järjestetystä Hamina Tattoosta, jonka tähtiä olivat tänä vuonna liittolaismaiden sotilassoittokunnat.
Raikku Rokkaa ja Rakastaa jo kolmannentoista kerran – puitteet maalaistalon pihapiirissä ovat hulppeat
FESTIVAALI | Peltolan tilan isäntä Riku-Sippo Uotila esitteli Kangasalan R3 Festivalin eli Raikku Rokkaa ja Rakastaa tapahtuma-alueen. Keskellä maaseutua on festivaalilla komeat puitteet.
Koiramäen miljöö on tunnelmallinen myös aikuisten tapahtumille – Kulttuuritoimitus K18-illassa
TAPAHTUMA | Särkänniemen Koiramäen heinäkuisissa K18-illoissa esiintyivät muun muassa Kielo Kärkkäinen, Ville Leinonen, Rebekka Holi ja Pekko Käppi.