Omakuva, 1918. Heräävä fauni, 1914. Kuva: Hannu Pakarinen & Jenni Nurminen / Kansallisgalleria
KUVATAIDE | Suomen kultakauden keskeisiin taiteilijoihin kuuluvan Magnus Enckellin (1870–1925) suurnäyttely ehti olla Ateneumissa avoinna vain reilun kuukauden, kun se jouduttiin pandemian vuoksi sulkemaan viime vuoden lopulla. Nyt näyttely avautuu Tampereen taidemuseossa sopivasti koronarajoitusten purkautumisen kanssa.
Arto Murtovaara
– Todella fantastisen suuri asia, että tämä ei jäänyt torsoksi, hehkutti Tampereen ylöspanoa kehunut Ateneumin taidemuseon johtaja Marja Sakari, joka on yksi näyttelyn kolmesta kuraattorista.
Tampereen taidemuseossa on esillä Ateneumin Magnus Enckell -näyttelyä hiukan suppeampi versio; museon kahteen ylimpään kerrokseen on ripustettu noin 120 teosta.
Marja Sakarin mukaan tavoitteena oli rakentaa Enckellin pitkää ja hyvin monipuolista uraa mahdollisimman laajasti esittelevä kokonaisuus, karsimatta siitä mitään pois.
Viime vuonna Enckellin syntymästä tuli kuluneeksi 150 vuotta, tavallaan sattumalta. Koko ajan tutkimuksen kohteena olleen Enckellin taiteilijakuva on laajentunut huomattavasti, ja esimerkiksi 2000-luvun taitteessa nousivat esiin hänen miesmallien kuvauksensa, Sakarin sanoin hänet ”raastettiin ulos kaapista”.
Magnus Enckell tunnetaan erityisesti suomalaisen symbolismin edustajana. Hänen 1890-luvun väriaskeettinen ilmaisunsa alkoi vuosisadan vaihteen jälkeen muuttua maalauksellisempaan suuntaan, kohti värin ja valon täyteistä uusimpressionismia.
– Hän siirtyi paletin äärilaitaan ja takaisin, tiivisti näyttelyn toinen kuraattori, intendentti Anna-Maija von Bonsdorff.
Taidemaalarin erittäin laajaan aihevalikoimaan kuuluivat muotokuvat, maisemat, fantasiat, uskonnolliset aiheet, asetelmat sekä henkilötutkielmat. Hän teki myös lukuisia monumentaalimaalauksia julkisiin tiloihin.
![Kirjetta lukeva nainen](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/Kirjetta_lukeva_nainen.jpg)
Kirjettä lukeva nainen (Paitasillaan), 1912. Kuva: Yehia Eweis
Yleisöystävällinen näyttely
Näyttely on rakennettu hyvin yleisöystävälliseksi, kehui Tampereen taidemuseon emeritus näyttelypäällikkö Tapani Pennanen. Se esittelee Enckellin tuotantoa eri näkökulmista, teemoittain: Porvoosta Pariisiin, Mielen maailmoissa, Valo, väri ja elämänvoima, Värin voitto ja Pariisi, Faunit ja bakkantit – aistilliset nautinnon kuvat, Julkiset uskonnolliset teokset sekä otsikolla Kirjallisuus, musiikki ja kansainväliset suhteet.
–Omien näyttelyidensä ohella Enckell oli myös kansainvälisessä roolissa, kuraattorina Pariisin 1908-näyttelyssä. Hän oli kulttuurilähettiläs, Marja Sakari tähdensi.
Anna-Maija von Bonsdorff muistutti, että esimerkiksi uskonnollisten ja mytologisten aiheiden käsittely on kiinnostanut Enckelliä paljon enemmän kuin tutkijat ovat tähän saakka olettaneet – tähänkin näyttely tuo valaistusta.
![Ylosnousemus Tuomiokirkko 1907 1](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/Ylosnousemus_Tuomiokirkko_1907-1.jpg)
Ylösnousemus, 1907. Tampereen Tuomiokirkon alttaritaulun oikean puolen toisinto. Kuva: Hannu Pakarinen
Enckell ja Tampere
Taidemaalari Magnus Enckell liittyy olennaisesti Tampereen taidehistoriaan. Tuomiokirkon alttaritaulu, Ylösnousemus-fresko sekä sen yläpuolella oleva suuri ja värikäs lasimaalaus ovat Enckellin tekemiä.
Näyttelyssä ovat esillä Ylösnousemus-freskon vasemman ja oikean puolen esityöt sekä Resurrection, alttarimaalausluonnos. Julkisia uskonnollisia töitä esittelevät myös Turun tuomiokirkon ja Porin kirkon lasimaalausten esityöt.
Mainiona ”sisäänheittona” Enckellin tuotantoon von Bonsdorff pitää sitä, että Tampereen taidemuseo sai vuosina 1983 ja 1986 taiteilijan pojalta, tohtori Jorgen Enckelliltä, noin 300 teosta. Lahjoituskokoelma käsittää maalauksia, piirustuksia ja grafiikkaa. Osa tästä kokonaisuudesta ja taidemuseon muista kokoelmista on mukana näyttelyssä, jonka on tuottanut Ateneumin taidemuseo / Kansallisgalleria.
Ennen Ateneumin viime vuoden näyttelyä Magnus Enckellin tuotantoa oli viimeksi esillä tässä laajuudessa Tampereen taidemuseon kokoamassa näyttelyssä vuonna 1988. Tapani Pennanen pääsikin huomauttamaan, että Emmy Frosteruksen muotokuva vuodelta 1909 on täsmälleen samalla paikalla kuin 33 vuotta sitten.
![Heli Ryhanen Kylma maa det](https://kulttuuritoimitus.fi/wp-content/uploads/Heli_Ryhanen_Kylma_maa_det.jpg)
Heli Ryhänen: Kylmä maa. Kuva: Tampereen taidemuseo
Heli Ryhänen – Kylmä maa
Taidemuseon alakertaan on koottu kuvanveistäjä Heli Ryhäsen (s. 1971, Iisalmi) yksityisnäyttely Kylmä maa, joka esittelee taiteilijan viime vuosien tuotantoa. Ryhänen tunnetaan erityisesti tekonahasta ja erilaisista kankaista työstetyistä täytetyistä veistoksistaan.
Ryhäsen taiteen keskeisimmät aiheet ja teemaat ovat ihmishahmo ja inhimillinen kokemusmaailma. Elämän eri vaiheet ja sen rajallisuus kiinnostavat häntä. Näyttelyssä esillä olevat teokset yltävät kuoleman kohtaamista käsittelevästä teoksesta Jäähyväiset (2009) tuoreimpaan, tekonahasta työstettyyn Rukoukseen (2021), joka on eräänlainen ihmisen ja rukoilijasirkan hybridi.
Magnus Enckell ja Heli Ryhänen Tampereen taidemuseossa 2.10.2021–30.1.2022.
Myös nämä saattavat kiinnostaa sinua
Ateljeemalli, valoisuusasteikko ja mestarikopiot – Lauri Lounela soveltaa opetuksessaan harvinaista klassista realismia
KUVATAIDE | Lauri Lounela käyttää klassiseen perinteeseen pohjautuvaa opetusmetodia, jotta hän saisi opiskelijan oppimaan piirustuksen ja maalauksen visuaalista hahmottamista ja näkemisen taitoa.
Suomen vanhimpiin kesänäyttelypaikkoihin lukeutuva Kuhmalahden Taidepappila elää ja voi hyvin
KUVATAIDE | Taiteen kosketus tuntuu hyvältä Taidepappilan iholla. Tämän kesän näyttelyn on kuratoinut Taidepappilan toiminnanjohtaja, taidemaalari Aaron Helo.
Yksityistä, intiimiä ja siksi ymmärrettävää – Gregory Crewdsonin valokuvia Kuopion VB:ssä
VALOKUVATAIDE | Gregory Crewdson on luonut hetkiä elokuvista, joita ei ole, ja heittänyt ilman täyteen kysymyksiä, joihin ei voi löytää vastauksia kuin omasta päästä.
Tähän näyttelyyn olisin voinut jäädä asumaan! Mari Rantanen Salon taidemuseon Veturitallissa
KUVATAIDE | Abstraktillakin taiteella voi olla yhteiskunnallinen ulottuvuus. Mari Rantasen maalausten värit ja niiden kontrastit paljastavat silkalla olemassaolollaan, mitä meiltä puuttuu.